Varusteluettelot

	
Tielaitos
Tie- ja liikennetekniikka
Helsinki 2000	

ISSN xxxx-xxxx
ISBN xxx-xxx-xxx-x
TIEL xxxxxxx

Helsinki 2000

Julkaisua myy

Telefax
	
Tielaitos
Opastinsilta 12 A
PL 33
0521 HELSINKI

Varusteluettelot. Helsinki 2000. Tielaitos, Tie- ja liikennetekniikka, 
Tielaitoksen selvityksiä yy/199z, xx s + liitt.  ISSN xxxx-xxxx, ISBN xxx-xxx-xxx-X, TIEL xxxxxxx
Aiheluokka   30
Asiasanat     Suunnittelu, Laitteet, Lomake, Tietotekniikka

	
TIIVISTELMÄ
Tässä julkaisussa annetaan malleja tiensuunnittelussa tarvittaviksi lomakkeiksi: Rumpuluettelo, Valaistuksen pylväs- ja jalustaluettelo, liikennemerkki ja opastustaululuettelo. Uusien mallien rinnalla saa käyttää myös vanhoja luettelomalleja.

Uusien mallien tavoitteena on:
1.	Siirtyä toiminnallisiin laatuvaatimuksiin
2.	Lykätä tuotteen valitsemista siihen asti kunnes hinta on selvillä
3.	Helpottaa tietojen siirtämistä ohjelmien ja organisaatioiden välillä.

Luetteloja ja tiedostoja voidaan käyttää myös tarjousten pyytämiseen seuraavasti: Suunnittelija täyttää varusteiden sijainnit ja laatuvaatimukset. Urakoitsija tai valmistaja täyttää loput. Rakentamisen jälkeen tiedot tarkistetaan ja tiedostot lähetetään kunnossapitäjälle.

Opastustauluja varten kehitetty Excell-taulukko laskee taulujen tuilta vaadittavan jäykkyyden, kun suunnittelija on syöttänyt taulujen koot ja tuuli- ym. kuormia koskevat perustiedot.

Varusteluettelot.[Models for Road Equipment lists and files]

Key words:   Design, Equipment, File	
ABSTRACT
This report gives models for lists and files necessary to plan road equipment such as culverts, lighting columns and sign supports. Old models may be used as well.

The targets of these models are:
1.	to make it easier to use performance requirements instead of descriptive ones
2.	to postpone the choosing of a product to a stage when the prices are known
3.	to make it easier to transport information between different programs and between organisations.

These files may be used to ask offers in the following way: The designer fills the location and the performance requirements in the file. Then the contractors or the manufacturers who make an offer fill the rest of the file. After construction the files will be updated if necessary and then sent to the maintenance organisation.

The Excell-table for sign support computes the stiffness necessary for each support after the designer has given the dimensions of the signs and information about wind conditions and other loads.

ALKUSANAT
Tämä ehdotus varusteiden luetteloimiseksi on tehty Tielaitoksen Tie- ja liikennetekniikka-yksikössä. Ehdotukset on laatinut Saara-Maija Pentti ja Kari Lehtonen. Opastustaulujen tukien mitoitusohjelman on kuitenkin tehnyt Vesa Järvinen A-insinöörit Oy:ssä.

Tämä raportti toimii käyttöohjeena Excell-lomakepohjille, joilla pyritään yhdenmukaistamaan tien varusteiden luettelointia. Lomakepohjat ovat saatavissa Tielaitoksen internet-sivulla  www.tielaitos.fi/tlohje/.

Tämä raportti on tarkoitus päivittää saatujen kokemusten perusteella, minkä jälkeen lomakepohjat korjataan ja tästä raportista tulee suunnitteluohje. Lomakkeisiin lisättäneen ainakin perustusten mitoittamista koskevat kaavat.
Ainakin tässä vaiheessa voidaan suunnittelussa käyttää muitakin luettelomalleja. Siirtyminen toiminnallisiin laatuvaatimuksiin uusien urakkamuotojen aiheuttama suunnittelun vaiheistus aiheuttaa kuitenkin paineita siirtyä uudentyyppisiin lomakemalleihin. 

Raporttia ja lomakepohjia koskevat palautteet tulisi lähettää Kari Lehtoselle: sähköposti kari.lehtonen@tielaitos.fi tai puh. 020444 2317.

Helsingissä huhtikuussa 2000

Tielaitos
Tie- ja liikennetekniikka

sisältö
1	JOHDANTO	0
2	rumpuluettelo	0
3	valaistuksen jalusta- ja pylväsluettelo	0
4	meluesteperustukset (ei vielä)	0
5	kaiteet (ei vielä)	0
6	opastaulut	0
6.1	ATK-tekninen käyttöohje, yleiset ohjeet	0
6.2	Suunnittelu-lomake	0
6.3	Tarjouspyyntö-lomake	0
6.4	Kapasiteettilomake	0
6.5	Asennus-lomake	0
6.6	Vakiomerkki-lomake	0
6.7	Periaatekuva-lomake	0
7	liitteet	0
Liite 1	Opastustaulujen ja liikennemerkkien laskentaperiaatteet	0
1 Yleistä	0
2 Tuulikuorma	0
3	Aurauskuorma	0
4	Sallitut muodonmuutokset	0

1	JOHDANTO
Rumpujen, valaisinpylväiden, liikennemerkkien ja muiden laitteiden sekä niiden perustusten suunnittelu täytyy tulevaisuudessa vaiheistaa niin, että ei suljeta etukäteen pois mitään tuotetta.

Laki julkisista hankinnoista ja siihen liittyvät asetukset edellyttävät, että laatuvaatimuksena käytetään ensisijaisesti EN-standardien toiminnallisia vaatimuksia (lujuus, toimintatapa törmäyksessä, säänkestävyys). Omien tyyppipiirustustuotteiden tai nimetyn tuotteen vaatiminen voidaan katsoa muiden tuotteiden syrjimiseksi, jos ei hyväksytä muita niitä vastaavia tuotteita. Vastaavuuden osoittaminen on vaikeaa. Mitä eroja saa olla (väri, lujuus, ulkonäkö, materiaali)? Tietyn tuotteen vaatiminen voi kuitenkin olla perusteltua esim. ulkonäkösyistä herkällä paikalla tai kun halutaan samanlainen rakenne kuin liittymän muissa aikaisemmin asennetuissa suunnistustauluissa.

Valaisinpylväistä saadut kokemukset osoittavat, että valmistajat kehittävät parempia ja halvempia kuin tyyppipiirustuksissa on esitetty, jos siirrytään käyttämään toiminnallisia laatuvaatimuksia. Jos hyväksytään valmistajien omat ratkaisut vain silloin, kun ne ovat tyyppipiirustusrakennetta vastaavia, valmistaja joutuu käytännössä aina ylimitoittamaan rakenteensa, eikä tilaaja silloin saa suurinta mahdollista säästöä.

Suunnittelu vaiheistetaan seuraavasti:

Aluksi kuvataan laitteiden sijainti ja toiminnallinen vaatimus, mahdolliset ulkonäkövaatimukset sekä tuotteen valinnan kannalta välttämättömät lisätiedot. Näiden tietojen perusteella pyydetään tarjous.

Valmistajat täydentävät luetteloon omat sopivat tuotteensa ja liittävät luettelon tarjoukseensa.

Valittu tarjous on pohjana toteutukseen menevään suunnitelmaan.

Toteutuksen jälkeen luetteloon tehdään työnaikaiset muutokset ja saadaan toteutumaluettelo, joka luovutetaan tien kunnossapitäjälle.

Määräluetteloa ei tarvita välttämättä aina. Määräluettelo on helppo tehdä ilman tiensuunnitteluohjelmaakin ryhmittämällä luettelon tiedot sopivasti.

2	
rumpuluettelo 
Tilaajan konsultti täyttää yleensä sarakkeet AV ainakin valuma-alueen kannalta merkittävien rumpujen osalta. Urakkamuodosta riippuu, täyttääkö muiden rumpujen osalta sarakkeet tilaajan vai pääurakoitsijan suunnittelija.

A.	Tie ja yleinen laatuvaatimus. Tähän merkitään yleisiä laatuvaatimuksia ja tien numero. Tämän sarakkeen tiedot jäävät tulostuksessa viereisten sarakkeiden alle, joten tiedot on kopioitava yhdelle riville ennen varsinaisia rumpukohtaisia tietoja.
B.	Rumpulaji. Rumpulaji tarvitaan rummun sivusuuntaisen sijainnoin osoittamiseen: Päätien ali, sivuoja jne. Tietoa tarvitaan asennusvaiheessa, jos ei käytetä koordinaatteja. Tieto vaikuttaa myös seinämäpaksuuden valintaan sovellettaessa TYLT:ä.
C.	Rummut varustetaan rumpulajikohtaisella juoksevalla numerolla. Aluksi käytetään vain parillisia numeroita. Työn aikana voidaan silloin lisätä rumpuja muuttamatta rumpujen alkuperäisiä numeroita.
D.	Sijaintipaalu. Annetaan rummun keskikohdan paalu.
E.	Sivuojarummun sijainti. Sivuojarummuista annetaan tarkempi sijainti: vasen tai oikea ja vinoista päätierummuista kulmapoikkeama myötäpäivään asteina.
F.	Kulma.
G.	Rummun pään koordinaatti Xvas vesijuoksun tasolla. Ei tulosteta.
H.	Rummun pään koordinaatti Xoik vesijuoksun tasolla. Ei tulosteta.
I.	Rummun pään koordinaatti Yvas vesijuoksun tasolla. Ei tulosteta.
J.	Rummun pään koordinaatti Yoik vesijuoksun tasolla. Ei tulosteta.
K.	Vesijuoksun korkeus. Zvas.
L.	Vesijuoksun korkeus. Zoik.
M.	Peitesyvyyden minimivas tien kohdalla. Voidaan yleensä laskea tiensuunnitteluohjelmalla. Lasketaan putken sisähalkaisijan ylimmästä kohdasta suunnitelman mukaiseen lopulliseen tienpintaan. Todellinen peitesyvyys on putken seinämäpaksuuden verran pienempi.
N.	Peitesyvyyden minimioik tien kohdalla. Voidaan yleensä laskea tiensuunnitteluohjelmalla. Lasketaan putken sisähalkaisijan ylimmästä kohdasta suunnitelman mukaiseen lopulliseen tienpintaan. Todellinen peitesyvyys on putken seinämäpaksuuden verran pienempi.
O.	Nimellinen sisähalkaisija. TYLT voi sallia pienen alituksen.
P.	Putken pituus (m) tien keskilinjastavas.
Q.	Putken pituus (m) tien keskilinjastaoik.
R.	Putken pituus (m) tien keskilinjastayht.
S.	Viiste.
T.	Sallitut materiaalivaihtoehdot. M = muovi, B = betoni ja T = teräs.
U.	Putken lisävaatimus; esim. teräsputken suojausluokka tai sauman tiiviste.
V.	Pohjamaan luokka.
Usein pohjamaan luokka jätetään myöhemmin selvitettäväksi, jolloin urakoitsija joutuu arvaamaan luokan vaatiman rakenteen tarjousta tehdessään.
Kohdat WZ täytetään tarjouksen teon yhteydessä tai sen jälkeen.
W.	Tarjottu putkityyppi ja luokka.
X.	Tarjottu sisähalkaisija.
Y.	Putkea koskeva lisätieto, esim. viistetty pää tai suojapinnoite.
Seuraavat kohdat täytetään viimeistään juuri ennen rakentamista.
Z.	Pohjamaan lisätieto. Esim. louhinta.
AA.	Arinatyyppi. Käytetään TYLT:ssä.
AB.	Rakennetyyppi. Käytetään TYLT:ssä olevia numerointeja, jotka koskevat ympärystäytettä ja siirtymäkiilaa.
AC.	Arvioitu routimaton täyte.

Lisätietoja annetaan kohdassa Kommentteja: Putkien tarkemmat tuotetiedot jne.
Lomakkeissa on ylä- ja alatunniste. Ylätunnisteeseen tulee tiepiiri, hankke ja varusteluettelon nimi ja sivunumerot. Alatunnisteeseen tulee tiedostonimi, päivämäärät. Tiedostonimet  tulee suunnitella huolellisesti. Alatunnisteessa annetaan käsin tekopäivämäärä ja muokkauspäivämäärä. Tulostuspäivämäärä tulostuu automaattisesti.

Luetteloa täydentävä valmistaja tai urakoitsija tekee merkintönsä kursiivilla.

3	valaistuksen jalusta- ja pylväsluettelo
Urakkamuodosta riippuen tilaajan tai pääurakoitsijan konsultti täyttää yleensä sarakkeet AT, jotka koskevat vaatimuksia.

A.	Tie ja yleinen laatuvaatimus. Tähän merkitään yleisiä laatuvaatimuksia, esimerkiksi pylvästyypin kuvaus, ja tien numero. Tämän sarakkeen tiedot jäävät tulostuksessa viereisten sarakkeiden alle, joten tiedot on kopioitava yhdelle riville ennen varsinaisia pylväskohtaisia tietoja.

B.	    Pylvään numero. Pylväät varustetaan juoksevalla numerolla.

C.	Sijaintipaalu. Jos tietoa ei oteta tiensuunnitteluohjelmasta, sijainti saadaan, kun lisätään edellisen pylvään paaluun pylväsväli ja tarkastetaan, ettei sijainti osu liittymän tai rummun kohdalle. Kaava voidaan kopioida joka riville. Myöhemmin kaavat on korvattava numerolla, ettei yhden pylvään siirto aiheuta muiden siirtymistä.

D.	Pylväästä annetaan tarkempi sijainti: vasen, oikea tai keskellä.

E.	Etäisyys reunaviivasta. Saadaan tarvittaessa tiensuunnitteluohjelmasta.

F.	Luiskan korkeusero tien pinnasta. Luvusta tulee negatiivinen, kun maan pinta pylvään kohdalla on ylempänä kuin tie.

G.	Pylvään keskipisteen X-koordinaatti (m). Ei tulosteta. Saadaan tarvittaessa tiensuunnitteluohjelmasta.

H.	Pylvään keskipisteen Y-koordinaatti (m). Ei tulosteta. Saadaan tarvittaessa tiensuunnitteluohjelmasta.

I.	Z-koordinaatti (m) luiskan tasossa pylvään keskellä. Ei tulosteta. Saadaan tarvittaessa tiensuunnitteluohjelmasta. 

J.	Pylvästyyppi. Koodin selitys on sarakkeessa A.

K.	Pylvään asennuskorkeus.

L.	Varren (määrä ja) pituus tai varren SFS-tunnus.

M.	Kytkentäaukkojen ja kytkentäkoteloiden lukumäärä 

N.	Valaisintyyppi.

Kohtien M ja N selitys on sarakkeessa A. Jos pylväässä on kaksi valaisinta, sarakkeeseen tulee kaksi koodia.
O.	
Pylvään tai jalustan muista poikkeava lisävaatimus. Esimerkiksi johtokulma, kun se on yli 10 astetta.

P.	Pohjamaan luokka.

Q.	Ympärystäytteen vaatimus.

R.	Perustustyyppi = U, kun annetaan upotussyvyys sarakkeessa S, 
DL3, kun annetaan DL3-mitta  ja  M, kun annetaan vaadittu momentti. 

S.	Upotussyvyys.

T.	Ei tulosteta.

Usein pohjamaan luokka ja perustuksen momenttikestävyysvaatimus jätetään myöhemmin selvitettäväksi, jolloin urakoitsija joutuu arvaamaan luokan vaatiman rakenteen tarjousta tehdessään.

Kohdat UW täytetään tarjouksen teon yhteydessä tai sen jälkeen.

U.	Jalustaa koskeva lisätieto, esim. DL3-mitan perusteella valitun jalustan tyyppimerkintä tai korvaava ympärystäyttö.

V.	Pylvään laskettu pituus. Soluun voidaan asettaa kaava, joka laskee sarakkeet F, K ja S yhteen.

W.	Toteutettavan pylvään täsmennys. Muut täydentävät tiedot pylväästä annetaan solussa A.

Muita täydentäviä tietoja annetaan kohdassa Kommentteja: Metallipylväiden valinnassa tarvittava tuulisuusluokka, valitun valaisimen tiedot jne.

Lomakkeissa on ylä- ja alatunniste. Ylätunnisteeseen tulee tiedot tiepiiristä, hankkeesta ja varusteluettelon nimestä. Alatunnisteeseen tulee tiedot tiedostonimestä, päivämääristä. Tiedostojen nimeäminen tulee suunnitella huolellisesti. Alatunnisteessa annetaan käsin tekopäivämäärä ja muokkauspäivämäärä. Tulostuspäivämäärä tulostuu automaattisesti. 

Luetteloa täydentävä valmistaja tai urakoitsija tekee merkintönsä kursiivilla.

4	meluesteperustukset (ei tehty vielä)
5	kaiteet (ei tehty vielä)
6	
opastaulut

6.1	ATK-tekninen käyttöohje, yleiset ohjeet
Avaaminen

Vakiomerkkien ja opastustaulujen tukirakenteiden suunnittelutyötä helpottamaan on tehty laskentapohja Opta1i.xls Microsoft Excel 97 –taulukkolaskentaohjelmalla. Tiedostoa avattaessa ohjelma kysyy, otetaanko makrot käyttöön, ellei käyttäjä ole poistanut kyselyä ohjelman asetuksista. Kysely on ohjelman turvatoimi, koska makrojen mukana voi kulkea viruksia. Laskentapohja on tarkastettu uusimmilla viruksentorjuntaohjelmilla. Mikäli käyttäjä ei kuitenkaan halua ottaa makroja käyttöön, toimii ohjelma muuten normaalisti, mutta graafista lähtötietojen tarkastelua ei voida suorittaa.

Lomakkeista on kaksi versiota: 1-sivuinen Opta1p.xls, johon mahtuu 42 opastustaulua ja 3- sivuinen Opta1i, johon mahtuu 126 taulua. Jos projektissa on tarvetta suuremmalle määrälle, on tehtävä useampia tiedostoja. Yhdessä tukirakenteessa saa olla korkeintaan viisi pylvästä. Useampitukisissa rakenteissa pylväiden keskinäiset etäisyydet ovat vakioita.

Ohjelman laatija ei vastaa ohjelmassa mahdollisesti olevista virheistä.

Lomakkeet

Laskentapohjassa on kuusi lomaketta: Suunnittelu, Tarjouspyyntö, Kapasiteetti, Asennus, Vakiomerkki ja Periaatekuva. 

Lomakkeiden ylä- ja alatunnisteet
Lomakkeissa on ylä- ja alatunniste. Ylätunnisteeseen tulee tiepiiri, hankkeen nimi ja varusteluettelon nimi sekä sivunumero. Alatunnisteeseen tulee hakemistopolku, tiedoston ja lomakkeen nimi sekä teko-, muokkaus- ja tulostuspäivämäärä. Tiedostoja ei ole toistaiseksi nimetty ja niiden nimeäminen tulee suunnitella huolellisesti. Alatunnisteessa annetaan käsin tekopäivämäärä ja muokkauspäivämäärä. Tulostuspäivämäärä tulostuu automaattisesti.
Havainnekuva

P

S

Kuva 1.1 	Laskennassa käytettävät mittasuureet. Vasemmalla tapaus, jossa taulu on sijoitettu kohtisuoraan tietä vastaan (päätiemerkki = P). Oikealla tapaus, jossa taulu on sijoitettu tien suuntaisesti (sivutiemerkki = S).
Lähtötietoina annettavien mittojen symbolit on esitetty kuvassa 1. Lomakkeen täyttäjä vastaa siitä, että annetut mitat ovat oikein ja syötetty rakenne on geometrisesti totuudenmukainen. Rakenteen mittojen tarkistus voidaan tehdä Periaatekuva-lomakkeen avulla. Lomakkeen vasemmassa yläkulmassa olevaa Kuva-painiketta painettaessa päivittyy Periaatekuva aktiivisen rivin mukaiseksi. Periaatekuva ei päivity automaattisesti mittoja muutettaessa, vaan vasta Kuva-painikkeen painamisen jälkeen.

Tiedostojen siirto

Laskentapohja tulostuksineen kulkee läpi koko projektin: suunnittelijalta pääurakoitsijan kautta tukirakenteiden valmistajalle ja edelleen asennustyön suorittajalle. Lomakkeet ovat laskentapohjassa täyttöjärjestyksessä: Suunnittelu, Tarjouspyyntö, Kapasiteetti ja Asennus. Vakiomerkkien tukirakenteille voidaan käyttää myös yksinkertaistettua menetelmää; Vakiomerkki-lomaketta, joka on tiivistetty versio alkupään lomakkeista. Mikäli siirrettävän tiedoston koko on liian suuri, voidaan kussakin projektissa erikseen sopia osittaisesta tiedonsiirtomenetelmästä. Tämä voidaan toteuttaa esim. siten, että kullakin osapuolella on olemassa laskentapohjan täydellinen versio ilman syötettyjä arvoja, ja siirtotiedostot sisältävät ainoastaan sen lomakkeen, johon on kussakin vaiheessa syötetty arvoja. Siirtotiedostosta tarvittavat tiedot, voidaan sitten kopioida täydelliseen laskentapohjaan. Siirrettävä Excel-tiedosto saadaan vielä pienempään tilaan, mikäli lomakkeeseen täytetyt tiedot kopioidaan omaksi tiedostokseen siirron ajaksi. Siirtotiedostojen kokoja voidaan pienentää myös pakkausohjelmien avulla.

Hankkeen nimi ja taulukon päivämäärä

Kaikissa lomakkeissa on kohdat projektin nimeä, lomakkeen täyttäjää ja päivämäärää varten. Projektin nimi annetaan Suunnittelu-lomakkeessa, josta se kopioituu automaattisesti muihin lomakkeisiin. Sitä voidaan kuitenkin muokata kussakin lomakkeessa. Lomakkeen täyttäjä ja päivämäärä on annettava kussakin lomakkeessa erikseen. Ne lomakkeiden solut, joihin ei ole tarkoitus syöttää arvoja, on suojattu lukituksella. Lomakkeissa toistuvat tiedot kirjautuvat automaattisesti seuraaviin lomakkeisiin vastaaville riveille eikä niitä tarvitse syöttää useampaan kertaan. Lomakkeiden täytössä voidaan hyödyntää kopiointi-toimintoa, mutta ei leikkaa-liimaa-tekniikkaa, jotta solujen keskinäiset viittaukset säilyisivät alkuperäisinä. Rivien numerointi on näkyvissä sivun vasemmassa reunassa. Jokaisen sivun (Periaatekuvaa lukuun ottamatta) alareunassa on oma tilansa käyttäjän kommenteille. Sinne voidaan kirjata esim. maininta huonoista pohjaolosuhteista. 

Tulostus

Lomakkeiden tulostusalueena on oletuksena kaikki sivut. Haluttaessa tulosteet vain tietyistä sivuista, toimitaan seuraavasti:

•	Valitaan Tiedosto-alasvetovalikosta:
•	Tulosta
•	Sivualue
•	Sivu(t)	Mistä	Mihin
•	
Mikäli tiettyjen sivujen tulostus halutaan määrittää oletusarvoksi, muutetaan tulostusalue sivun asetuksiin valitsemalla:

•	Tiedosto-alasvetovalikosta:
•	Sivun asetukset
•	Taulukko-välilehti
•	Tulostusalue määritellään taulukon 1.1 mukaisesti.

Taulukko 1.1	Lomakkeiden tulostusalueet eri sivumäärille sekä tulostuksessa käytettävä skaalaus-%.

Lomake	1 sivu	2 sivua	3 sivua	skaalaus-%	
Suunnittelu	   B1:DV69	   B1:DV133	   B1:DV197	56	
Tarjouspyyntö	   B1:FJ69	   B1:FJ133	   B1:FJ197	56	
Kapasiteetti	   B1:HY69	   B1:HY133	   B1:HY197	56	
Asennus	   B1:AJ76	   B1:AJ147	   B1:AJ218	54	
Vakiomerkki	   B1:EC69	   B1:EC133	   B1:EC197	56	
Periaatekuva	   B1:Y38	—	—	85	

6.2	
Suunnittelu-lomake
Tämän lomakkeen täyttää väylän suunnittelija. Lomakkeesta täytetään ne sarakkeet, joiden otsikko on värjätty haalean keltaisella värillä. Tässä ohjeessa kyseiset kohdat on merkitty lihavalla.

Laskentapohja laskee annettujen tietojen pohjalta yhdelle taulun keskelle sijoitettuun  pylvääseen kohdistuvat voimasuureet ominaiskuormina erikseen tuulesta ja aurauksesta. Laskennan tuloksena saadaan käyttörajatilan taivutusjäykkyysvaatimus EI taulun keskelle sijoitetulle pylväälle. Maksimikuormasarakkeisiin tulostetaan näkyviin voimasuureet murtorajatilassa kuormakertoimella gq = 1,5 kerrottuna.

Osoitetiedot B – L eivät vaikuta kuormituksiin.

B.	Tiennumero ja laatuvaatimukset. Taulukon tyhjille otsikkoriveille tähän sarakkeeseen kirjoitetaan tien numero sekä taulun ja tuen laatuvaatimukset (esim. merkin kalvotyyppi, törmäysturvallisuusluokka). Lisäksi tässä selitetään sarakkeen G tyyppimerkinnät. Tämän sarakkeen tieto kopioidaan laskentarivien vastaaviin soluihin, jotka ovat saman otsikon alla. Tähän sarakkeeseen syötetty arvo näkyy kokonaan vaan otsikkoriveillä. Laskentariveillä näkyy vain alkuosa. Kopiointi on tarpeen, jos rivien järjestystä muokataan myöhemmin esimerkiksi määräluetteloa laadittaessa.
C.	Tuen numero (enintään 5 merkkiä).
Tuen osoite kohdat D - F. Poimitaan tiensuunnitteluohjelmasta tai syötetään käsin.
D.	Etäisyys mittalinjan tai tieosan alusta (m), 5 merkkiä.
E.	Taulun sijainti tien poikkileikkauksessa kasvavaan paalusuuntaan katsottaessa: v = vasen, o = oikea, k = keskellä.
F.	Taulun lukusuunta: Sivutieltä luettavien ja päätien vasemmasta luettavien merkkien kohdalle merkitään sivutieltä tai vas:lta.
G.	Tuen tyyppi. Saman otsikon alaisuudessa voidaan antaa erilaisia laatuvaatimuksia käyttämällä yhteistä tyyppimerkintää (esim. S1, S2 jne.). Tyyppimerkintöjen sisältö selitetään sarakkeessa A: Tiennumero ja laatuvaatimukset.
H.	Kaksitauluisista ylemmän taulun tieto tulee sarakkeeseen I. Tähän sarakkeeseen tulee tuen tieliikenneasetuksen mukainen tunnus.
I.	Merkin tai tuen lisätiedot, esim. maininta merkin kaksipuolisuudesta. Tähän sarakkeeseen annetaan taulujen lukumäärä. Kaksipuolista tauluista annetaan lukumäärä summana. 
Koordinaatit (m) kohdat J - L
J.	Tuen x-koordinaatti. Taulun keskikohta.
K.	Tuen y-koordinaatti. Taulun keskikohta.
L.	Tuen z-koordinaatti. Luiskan pinta taulun keskikohdassa.
Taulun geometria (m) kohdat M - Q
M.	a: Taulun korkeus metreinä. Monitauluisessa tuessa annetaan taulujen yhteiskorkeus. Vakiomerkit muutetaan suorakaiteeksi taulukon 1.3 mukaan. 
N.	Kasvukerroin, jos varaudutaan lisäämään taulupinta-alaa ylöspäin.  Kasvuk. = Atuleva/Anykyinen (1), oletusarvo on 1,0.
O.	b: Taulun leveys metreinä. Vakiomerkit muutetaan suorakaiteeksi taulukon 1.3 mukaan.
P.	c: Taulun alareunan korkeus (m) tien pinnasta (luiskan reunasta).
Q.	d: Taulun etureunan vaakaetäisyys (m) tien reunasta. 
•.	Dhkesk (m). Keskeisen pylvään juuren korkeus (m) tien pinnasta (luiskan reunasta) = koordinaattipisteen ja tien pinnan välinen korkeusero. Jos luiskan pinta  on tien pintaa ylempänä mitta on negatiivinen.
S.	Pylvään paksuus = 0,1 b, kuitenkin 90…400 mm. Piilotettu.
T.	Umpinaisuuskerroin, oletus  = 1 (umpinainen). Ks. tarjouspyyntölomakkeen kohta EX.
U.	Pylvään aerodynaaminen kerroin,  oletus C /d= 0,8. Ks. tarjouspyyntölomakkeen kohta EY.
Muodonmuutos kohdat U - V.
AC.	Tukirakenteen sallittu tuulen aiheuttama taipuma mm/m. 25 mm/m (oletusarvona).
AD.	Tukirakenteen sallittu tuulen aiheuttama kiertymä /m. 0,29 /m (oletusarvona).
AF.		Maastoluokka, johon rakenne sijoittuu ks. kpl 2.2. Oletusarvona on maastoluokka 2 =avoin, ei kuitenkaan rannikko. Maastoluokkaa 1 käytetään tuen sijaitessa suuren järven, peltoaukion tai meren rannalla. Muutetaan tarvittaessa.
AO.		Väylän maksimiaurausnopeus 50 tai 60 km/h. Oletusarvona on 60 km/h. Taajamissa valitaan 50 km/h.
Tuulikuorma (kN,m) kohdat BF ja BG. Ohjelma laskee. (tuet yhteensä).
BF.		H. Tuulikuormasta taulun tukirakenteelle aiheutuva vaakakuorma (kN) käyttörajatilassa.
BG.		M. Tuulikuormasta taulun tuen tyveen aiheutuva taivutusmomentin                  arvo (kNm) käyttörajatilassa.
Aurauskuormasta taulun tukirakenteelle aiheutuva arvo (kN,m) kohdat DP, DQ ja DR. Ohjelma laskee. (tuet yhteensä).
DP.	H. Vaakakuorman arvo (kN) käyttörajatilassa.
DQ.	M . Taivutusmomentti tuen tyvessä (kNm) käyttörajatilassa. 
DR.	Mv . Vääntömomentti tuen tyvessä (kNm) käyttörajatilassa.
Auraus- ja tuulikuormasta suurempi kuormakertoimella gq =1,5 (kN,m) kerrottuna kohdat DS, DT ja DU. Ohjelma laskee. (tuet yhteensä)
DS.	Hd. Suurin vaakakuorma  tuen tyvessä (kerrottuna 1,5:llä).
DT.	Md. Suurin momentti tuen tyvessä (kerrottuna 1,5:llä).
DU.	Mvd. Suurin vääntömomentti tuen tyvessä (kerrottuna 1,5:llä).
DV.	EI (kNm2). Tukirakenteelta vaadittava taivutusjäykkyys (kNm2) käyttörajatilassa.
Koska pylväs oletetaan tässä vaiheessa keskeiseksi, ei tuulesta aiheudu vääntömomenttia Mv ja vääntöjäykkyysvaatimus GIv = 0, joten ko. arvoja ei tulosteta näkyviin. 

6.3	Tarjouspyyntö-lomake
Tämän lomakkeen täyttää tukirakenteen valmistaja tai alaurakoitsija tarjoutuessaan pääurakoitsijalle. Lomakkeesta täytetään ne sarakkeet, joiden otsikko on värjätty haalean keltaisella. Tässä ohjeessa kyseiset kohdat on merkitty lihavalla.
Vaadittu-osassa on näkyvissä Suunnittelu-lomakkeesta kopioidut tukirakenteelta vaadittavat ominaisuudet, sekä sille kohdistuvat voimasuurerasitukset ja jäykkyysvaatimukset. Valittu-osuuteen annetaan tarjottavan tukirakenteen ominaisuudet ja kestävyydet.
Lisäksi lomakkeen oikeassa reunassa, tulostusalueen ulkopuolella, on tukirakenteiden valintaa helpottavat osiot: Yhdeltä pylväältä vaaditut ja Lukitsemattomia soluja omille kaavoille. Valittu-sarakkeiden vieressä on kapea sarake, jossa suoritetaan yhdeltä pylväältä vaaditun ja valitun kapasiteettien vertailu.
VAADITTU kohdat B – R ja EN - EQ. Tiedot siirtyvät automaattisesti suunnittelulomakkeesta

Kohta B. Otsikon alemmalle riville lisätään tuotteen nimi sanan VALITTU jälkeen.
Kohdat B - R. Kopioituu suunnittelulomakkeesta.
Kohdat EN - EP. Auraus- ja tuulikuormasta suurempi kuormakertoimella gq = 1,5 (kN,m) kerrottuna. Ks. suunnittelulomakkeen kohdat DS - DU . 
Kohta  EQ. EI (kNm2). Ks. suunnittelulomakkeen kohta DV. 
VALITTU kohdat ER – EZ ja FA - FD
ER.	Tuotetyyppi Kohteeseen valitun tukirakennetuotteen tyyppi, esim. P114,32,0 tai jokin valmistajan oma tuotenimi.
ES.	Tuotteen lisäominaisuus. Valitun tukirakenteen lisäominaisuudet. Tässä sarakkeessa ilmoitetaan mm. taulun materiaali, jos se vaihtelee taulukohtaisesti.
Pylväät (m) kohdat ET - EY
ET.	Pylväiden lukumäärän, oletusarvona on 1. Se korvataan todellisella pylväiden lukumäärällä. Kun tämä kohta täytetään, kannattaa pitää näkyvissä kohdat FL – FO.
EW.	bpylväs. Yhden pylvään leveyden oletusarvo korvataan todellisella paksuudella, pyöreillä putkilla putken halkaisijalla tai ristikoilla rakenteen kokonaisleveydellä. 
EX.	Umpinaisuuskertoimen  oletusarvo 1,0 korvataan todellisella arvolla (<1,0), kun kysymyksessä on ristikkotuki.
EY.	Aerodynaamisen kertoimen cf/yl oletus 0,8 korvataan taulukosta 1.3 saatavalla arvolla, kun tuki ei ole pyöreä tai bpylväs < 80 mm.
Murtokapasiteetit (kN,m) (yhtä tukipylvästä kohti) kohdat EZ – FB. Kun nämä kohdat täytetään kannatta pitää näkyvissä kohdat FL – FO.
EZ.	Annetaan valitun tuen leikkausvoimakapasiteetti Hu (kN) murtorajatilassa (= kestävyys jaettuna materiaalin Euronormien mukaisella osavarmuuskertoimella). Jos tarjotaan yhtä tukea Hu:n on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin H. Jos tarjotaan kahta Hu H / 1,8…2 jne.
FA.	Annetaan valitun tuen  taivutusmomenttikapasiteetti Mu (kNm) murtorajatilassa (=kestävyys jaettuna materiaalin Euronormien mukaisella osavarmuuskertoimella).
FB.	Annetaan valitun tuen vääntömomenttikapasiteetti Mvu (kNm) murtorajatilassa (=kestävyys jaettuna materiaalin Euronormien mukaisella osavarmuuskertoimella).
Jäykkyydet (kNm2) kohdat FC ja FD. Kun nämä kohdat täytetään kannatta pitää näkyvissä kohdat FL – FO.
FC.	Annetaan valitun tuen taivutusjäykkyys EI käyttörajatilassa.
FD.	Annetaan valitun tuen vääntöjäykkyys GIv käyttörajatilassa.
YHDELTÄ PYLVÄÄLTÄ VAADITUT
Näiden sarakkeiden tiedot eivät näy tulostettaessa. Sarakkeissa FL - FN lasketaan alustavasti rasituksien jakaantuminen yhdelle pylväälle, kun valitaan enemmän kuin yksi tuki (n kpl). Yhteen tukeen kohdistuva kuorma ei ole M/n, H/n tai ?/n, vaan jakajana on suunnilleen taulukon 1.2 mukainen luku. 
Maksimikuorma gq = 1,5 (kN,m) kohdat FL - FN
FL.		Hd	Yhdelle pylväälle kohdistuvan vaakakuorman maksimiarvo murtorajatilassa pylvään juuressa.
FM.	Md	Yhdelle pylväälle kohdistuvan taivutusmomentin maksimiarvo murtorajatilassa pylvään juuressa.
FN.	Mvd	Yhdelle pylväälle kohdistuvan vääntömomentin maksimiarvo murtorajatilassa pylvään juuressa.
FO.	      EI (kNm2). Yhdeltä pylväältä vaadittava taivutusjäykkyys.
VAPAITA SARAKKEITA
Näihin sarakkeisiin tarjouksen tai rakennussuunnitelman tekijä voi tehdä kaavoja tai taulukkolaskentaohjelman päättelysääntöjä, jotka ehdottavat sopivaa tukea automaattisesti tarjouksen tekijän puolesta. Sarakkeita voi myös käyttää hintojen laskemiseen. Nämä sarakkeet eivät tulostu joten valittu tuote on kopioitava sarakkeeseen B.
Valittu-sarakkeiden vieressä olevaan kapeaan sarakkeeseen ilmestyy ? – merkki, jos valitun tuen kapasiteetti on alustavan laskennan perusteella pienempi kuin vaadittu. Tarkempi laskenta tehdään Kapasiteetti -–lomakkeella. Se ottaa huomioon tukien tarkemmat pituudet., 
Taulukko 1.2. Pylväiden lukumäärästä riippuvat jakajat, joilla yhdelle keskeiselle pylväälle saadut tulokset voidaan muuntaa useampitukisen rakenteen vaatimuksiksi.
pylväiden	tuulikuorma	aurauskuorma	jäykkyys	
lkm	H	M	H	M	EI	
2	1,8	1,7	2,0	1,8	1,6	
3	2,5	2,4	1,8	1,7	2,2	
4	3,2	3,1	1,6	1,6	2,8	
5	3,9	3,8	1,4	1,5	3,2	
Taulukko 1.3. Kertoimen cf / tyypillisiä arvoja erilaisille pylväsrakenteille. B = profiilin leveys taulun suunnassa, H = toisen sivun leveys, t = profiilin seinämänpaksuus.
Rakenne	cf /	
Neliöprofiili		
B/t < 14	1,05 … 1,30	
14  B/t < 25	1,30 … 1,60	
B/t  25	1,60 … 1,90	
Suorakaideprofiili, kun H/B = 2   (1		
B/t < 14	0,85 … 1,05	
14  B/t < 25	1,05 … 1,25	
B/t  25	1,25 … 1,50	
Pyöreä putkiprofiili		
Ø 60 mm	1,20	
Ø 90 mm … Ø 160 mm	0,80	
Pyörötankoavaruusristikko	1,60 … 1,85	

Suorakaideprofiilin cf / –arvo pienenee sivusuhteen kasvaessa. Mikäli asiaa ei tutkita tarkemmin voidaan käyttää vastaavan B/t–suhteen omaavan neliöprofiilin arvoja kun H/B < 2, ja sivusuhteen H/B = 2 mukaisia arvoja kun H/B  2. 

6.4	Kapasiteettilomake
Tämän lomakkeen täyttää rakennussuunnitelman laatija. Siinä syötetään monitukisten taulujen tukien tarkat pituudet ja välimatkat asentajia varten. Lomake tarkistaa myös jäykkyysvaatimukset. Yksinkertaisissa rakenteissa kapasiteettilomakkeella ei ole merkitystä. Lomakkeesta täytetään ne sarakkeet, joiden otsikko on värjätty haalean keltaisella. Tässä ohjeessa kyseiset kohdat on merkitty lihavalla. 
Lomake jakautuu kolmeen osaan: Valittu, Vaadittu sekä Valittu/vaadittu. Valittu-osassa määritetään jokaisen pylvään tarkat h-mitat sekä pylväiden sijainnit (mitat r ja k). Annettujen tietojen mukaan lasketaan lopulliset pylväskohtaiset tukirakenteilta vaadittavat voimasuurekestävyydet ja jäykkyydet Vaadittu-sarakkeisiin. Saatuja tuloksia verrataan Tarjouspyyntö-lomakkeessa annettuihin tukirakenteiden ominaisuuksiin Valittu/vaadittu –osiossa. Mikäli vertailun tuloksena saadaan liian suuri kapasiteettivaje, tulostuu lomakkeen oikeaan reunaan ?-merkki ko. riville.
YLEISTIEDOT
Kohdat B - F ks. suunnittelulomake. Tiedot siirtyvät automaattisesti.

VALITTU
Pylväät (m) todellisen rakenteen mukaan
R.	Dh1  Ensimmäisen pylvään tyven korkeus tien pinnasta, oletusarvona Dhkesk.  Luku on negatiivinen, jos tyvi on tietä ylempänä.
S.	Dh2 Toisen pylvään tyven korkeus tien pinnasta, oletusarvona Dh1 jos n  2, muutoin 0. Mitta päivitetään luiskakaltevuuden mukaan todellisen rakenteen mukaiseksi.
T.		Dh3  kuten S.
U.	Dh4 kuten S.
V.	Dh5 kuten S.
W.		n. Pylväiden lukumäärä kopioidaan tarjouspyyntö-lomakkeesta.
X.	r. Taulun reunan etäisyys ensimmäisen pylvään keskilinjasta, oletusarvona b/2 kun n = 1 muutoin 0,2 m. 
Y.	k. Pylväiden keskinäinen väli, oletusarvona 0 kun n = 1 muutoin (b-2r)/(n-1). 
Kapasiteettitiedot HA - HC kopioituvat Tarjouspyyntölomakkeesta.
Jäykkyydet (kNm2) kohdat HD ja HE kopioituvat Tarjouspyyntölomakkeesta.

VAADITTU
Kuormat kohdat HF - HH kopioituvat tarjouspyyntölomakkeelta.
Jäykkyydet (kNm2) kohdat HI ja HJ kopioituvat tarjouspyyntölomakkeelta.
VALITTU / VAADITTU
Ohjelma ilmoittaa kapasiteettivajauksen %: na sarakkeissa HS - HW Jos valitun rakenteen kapasiteetti on riittävä, näkyy solussa viiva (-).
HS.	((Hd – Hu ) / Hd) x 100 %.
HT.	((M – Mu) /Hd ) x 100 %.
HU.	((Mu – Mvu )/ Mu) x 100 %.
HV.	EI. Valitun pylvään taivutusjäykkyys verrattuna vaadittuun. Jos valitun rakenteen kapasiteetti on riittävä, näkyy solussa viiva (—).
HW.	GIv. Valitun pylvään vääntöjäykkyys verrattuna vaadittuun. Jos valitun rakenteen kapasiteetti on riittävä, näkyy solussa viiva (—).
Jos jokin valitun rakenteen kapasiteeteista on yli 10 % pienempi kuin vaadittu, tulostuu lomakkeen oikeaan reunaan ?-merkki. Tarjouspyyntö-lomakkeeseen on tällöin vaihdettava ominaisuuksiltaan paremmat pylväät. Pylväät on valittava siten, ettei Kapasiteetti-lomakkeessa ole lopulta yhtään ?-merkkiä näkyvissä.

6.5		Asennus-lomake
Tämän lomakkeen täyttää rakennussuunnittelija. Lomake tulostetaan asentajia varten ja se toimii myös toteumaluettelona kunnossapitäjiä varten. Lomakkeesta täytetään ne sarakkeet, joiden otsikko on värjätty haalean keltaisella. Tässä ohjeessa kyseiset kohdat on merkitty lihavalla.
Kohdat B - L ks. suunnittelulomakkeen kohdat B - L. Tiedot siirtyvät automaattisesti.

Kohdat M - Q. Taulun geometria ks suunnittelulomakkeen kohdat M - Q. Tiedot siirtyvät automaattisesti.

Kohdat R - Y pylväät (m) ks. kapasiteettilomakkeen kohdat R - Y. Tiedot siirtyvät automaattisesti.

Tarvittaessa voidaan syöttää apumitat kohdat AB ja AC

AB.	p. Luiskan reunan etäisyys (m) tien reunaviivasta. Taulun sijaitessa tien poikkileikkauksessa keskellä, annetaan p samasta luiskan reunasta kuin d.
AC.	x. Ensimmäisen (tien puoleisen) pylvään etäisyys (m) tien reunaviivasta. Jos arvoa ei erikseen anneta, ohjelma laskee sen arvojen p, d ja r avulla.
AD.	Tuotetyyppi. ks. tarjouspyyntölomakkeen kohta ER. Tieto siirtyy automaattisesti. 
AE.	Tuotteen lisäominaisuus. Ks. tarjouspyyntölomakkeen kohta ES. Tieto siirtyy automaattisesti.
Kohdat AF - AH murtokapasiteetit (kN,m). Ks. tarjouspyyntölomakkeen kohdat EZ - FB. Tieto siirtyy automaattisesti. 

Kohdat AI ja AJ jäykkyydet (kNm2). Ks. tarjouspyyntölomakkeen kohdat FC ja FD. Tieto siirtyy automaattisesti. 

Lomakkeen kommenttiriveillä on kuvat, joissa on esitetty Taulun geometria-, Pylväät- ja Apumitat-kohdissa käytetyt merkinnät sekä koordinaattipisteen sijainnin. Vasemmanpuoleinen kuva esittää opastustaulua, joka on kohtisuoraan tietä vasten (päätiemerkki). Oikeanpuoleisessa kuvassa on esitetty tapaus, jossa taulu on tien suuntainen (sivutiemerkki).

6.6	Vakiomerkki-lomake
Tämän lomakkeen täyttää väylän suunnittelija Vaadittu-sarakkeiden osalta, ja pääurakoitsija tai häntä edustava konsultti Valittu-sarakkeiden osalta. Lomakkeesta täytetään ne sarakkeet, joiden otsikko on värjätty haalean keltaisella värillä. Tässä ohjeessa kyseiset kohdat on merkitty sivun vasemmassa reunassa olevalla pystyviivalla.

Vakiomerkki-lomake korvaa Suunnittelu-, Tarjouspyyntö-, Kapasiteetti- ja Asennus-lomakkeet. Sitä voidaan käyttää vaihtoehtoisesti vakiomerkeille ko. lomakkeiden sijasta, mutta se ei sovellu opastustauluille. Lomake jakaantuu kahteen osaan: Vaadittu ja Valittu. Lisäksi lomakkeen oikeassa reunassa on kapea sarake, jossa suoritetaan vertailu vaaditun momenttikapasiteetin Md ja valitun rakenteen mukaisen kapasiteetin Mu välillä.

Osoitetiedot B – L eivät vaikuta kuormituksiin.

VAADITTU
B.	Tienro + laatuv. Taulukon tyhjille otsikkoriveille tähän sarakkeeseen kirjoitetaan tien numero sekä taulun ja tuen laatuvaatimukset (esim. merkin kalvotyyppi, törmäysturvallisuusluokka). Lisäksi tässä selitetään sarakkeen F tyyppimerkinnät. Tämän sarakkeen tieto kopioidaan laskentarivien vastaaviin soluihin, jotka ovat saman otsikon alla. Tähän sarakkeeseen syötetty arvo näkyy kokonaan vaan otsikkoriveillä. Laskentariveillä näkyy vain alkuosa. Kopiointi on tarpeen, jos rivien järjestystä muokataan myöhemmin esim. määräluetteloa laadittaessa.
C.	Tuen numero (enintään 5 merkkiä).

Tuen osoite kohdat D - F. Poimitaan tiensuunnitteluohjelmasta tai syötetään käsin

D.         Etäisyys mittalinjan tai tieosan alusta (m), 5 merkkiä.
E.	Taulun sijainti tien poikkileikkauksessa kasvavaan paalusuuntaan katsottaessa: v = vasen, o = oikea, k = keskellä.
F.	Taulun lukusuunta: Sivutieltä luettavien ja päätien vasemmasta luettavien merkkien kohdalle merkitään sivutieltä tai vas:lta.
G.	Tuen tyyppi. Saman otsikon alaisuudessa voidaan antaa erilaisia laatuvaatimuksia käyttämällä yhteistä tyyppimerkintää (esim. S1, S2 jne.). Tyyppimerkintöjen sisältö selitetään sarakkeessa A: Tienumero ja laatuvaatimukset.
H.	Kaksitauluisista ylemmän taulun tieto tulee sarakkeeseen I. Tähän sarakkeeseen tulee tuen tieliikenneasetuksen mukainen tunnus.
I.	Merkin tai tuen lisätiedot, esim. maininta merkin kaksipuolisuudesta. Tähän sarakkeeseen annetaan taulujen lukumäärä. Kaksipuolista tauluista annetaan lukumäärä summana.

Koordinaatit (m) kohdat J - L
J.	Tuen x-koordinaatti. Taulun keskikohta.
K.	Tuen y-koordinaatti. Taulun keskikohta
L.	Tuen z-koordinaatti. Luiskan pinta taulun keskikohdassa.

Taulun geometria (m) kohdat M - Q
M.        a. Taulun korkeus metreinä taulukon 1.4 mukaan.
O.         b. Taulun leveys metreinä taulukon 1.4 mukaan.
P.	c. Taulun alareunan korkeus (m) tien pinnasta (luiskan reunasta).
Q.	d. Taulun etureunan vaakaetäisyys (m) luiskan reunasta. Taulun sijaitessa tien poikkileikkauksessa keskellä, annetaan lyhyempi etäisyyden arvoista.
R.          Dhkesk (m) Keskeisen pylvään juuren korkeus (m) tien pinnasta (luiskan reunasta) = koordinaattipisteen ja tien pinnan välinen korkeusero. Jos luiskan pinta on tien pintaa ylempänä mitta on negatiivinen.

Apumitat (m) kohdat Z ja AA
Z.	p. Luiskan reunan etäisyys (m) tien reunaviivasta. Taulun sijaitessa tien poikkileikkauksessa keskellä, annetaan p samasta luiskan reunasta kuin mitta d.
AA.	x. Ensimmäisen (tien puoleisen) pylvään etäisyys (m) tien reunaviivasta. Jos arvoa ei erikseen anneta, ohjelma laskee sen arvojen p, d ja r avulla.
AG.	Maastoluokka johon rakenne sijoittuu ks. liite 1. Oletusarvona on yleisesti käytettävä maastoluokka 2 = aukea ei kuitenkaan rannikko. Maastoluokkaa 1 käytetään tuen sijaitessa suuren järven, peltoaukion tai meren rannalla.
AP.	Väylän maksimiaurausnopeus 50 tai 60 km/h. Oletusarvona on 60 km/h. Taajamissa valitaan 50 km/h.

Momentit (kNm) kohdat BH, DR ja DU
BH.	Mtuuli. Tuulikuormasta taulun tukirakenteelle aiheutuva taivutusmomentin arvo (kNm) käyttörajatilassa pylvään juuressa.
DR.	Mauraus. Aurauskuormasta taulun tukirakenteelle aiheutuva taivutusmomentin arvo (kNm) käyttörajatilassa pylvään juuressa.
DU.	Md	Tukirakenteelle kohdistuva taivutusmomentin (kNm) maksimiarvo pylvään juuressa murtorajatilassa = suurempi tuuli- ja aurauskuormien aiheuttamista taivutusmomenteista kerrottuna kertoimella 1,5.
VALITTU kohdat DX – DZ , EA ja EB 
DX.	Tuotetyyppi. Kohteeseen valitun tukirakennetuotteen tyyppi, esim. P88,92,0.
DY.	Tuotteen lisäominaisuus. Valitun tukirakenteen lisäominaisuudet. Tässä sarakkeessa ilmoitetaan mm. taulun materiaali, jos se vaihtelee taulukohtaisesti.
Pylväs (m) kohdat DZ - EB
DZ.	bpylväs. Pylvään halkaisija (m), oletusarvona 0,09 m.
EA.	cf/yl. Rakenteen aerodynaaminen kerroin: oletusarvona 88,9…114 mm putken arvo 0,8. 60,3 putkella vastaava kerroin on 1,2.
EB.	Mu	Pylvään taivutusmomenttikapasiteetti (kNm) murtorajatilassa (=kestävyys jaettuna materiaalin Euronormien mukaisella osavarmuuskertoimella), oletusarvona 88,92,0 S355J2 putken kestävyys 3,7 kNm (60,32,0 S355J2 putkella vastaava arvo on 1,7 kNm).
Valittu-sarakkeiden vieressä on kapea sarake, jossa suoritetaan pylväältä vaaditun ja valitun momenttikapasiteettien vertailu. Jos valitun rakenteen kapasiteetti on pienempi kuin vaadittu, tulostuu kyseiselle riville ?-merkki tähän sarakkeeseen. Pylväät on valittava siten, ettei yhtään ?-merkkiä ole näkyvissä. Vakiomerkki-rakenteille lasketaan ainoastaan taivutusmomentin arvot, sillä se antaa mitoittavimman vaikutuksen tukirakenteelle. Mikäli myös muut voimasuureet sekä jäykkyysvaatimukset halutaan määrittää, on käytettävä Suunnittelu-, Tarjouspyyntö-, Kapasiteetti- ja Asennus-lomakkeita.

Taulukko 1.4	Vakiomerkkien redusoidut mitat. Käytettäessä kahta merkkiä päällekkäin, on taulun korkeus a-mittojen  summa ja leveys suurempi b-mitoista. Lisäkilpiä ei oteta huomioon taulun mittoja määritettäessä.

Merkki	    Koko	s/d (m)	a (m)	b (m)	

s

s

  d

 d

s

s

	    suuri	1,350	0,900	0,900	
	    normaali	0,900	0,600	0,600	
	    pieni	0,600	0,400	0,400	
	    suuri	0,900	0,900	0,900	
	    normaali	0,640	0,600	0,600	
	    pieni	0,400	0,400	0,400	
	    suuri	0,900	0,900	0,900	
	    normaali	0,600	0,600	0,600	
					
	    suuri	0,900	0,900	0,900	
	    normaali	0,600	0,600	0,600	
	    pieni	0,400	0,400	0,400	

6.7	Periaatekuva-lomake
Periaatekuva-lomaketta käytetään annettujen lähtötietojen geometrian tarkistamiseen. Kaikissa neljässä edellä kuvatussa lomakkeessa on Kuva-painike lomakkeen vasemmassa yläkulmassa. Painiketta painettaessa kopioituu aktiivisen rivin tuen yleistiedot, taulun geometria ja pylväiden sijaintitiedot Periaatekuva-lomakkeelle, jossa kyseiset tiedot näkyvät lomakkeen yläosassa. Näiden tietojen pohjalta ohjelma piirtää rakenteesta yksinkertaisen mallin. Tulostettaessa kuva näkyy mittakaavassa 1:100. Periaatekuva ei päivity automaattisesti tuen tietoja muutettaessa ellei Kuva-painiketta paineta. Jos laskentapohjaa avattaessa ei oteta makroja käyttöön, ei Kuva-painike toimi. Periaatekuva voidaan piirtää myös antamalla vaadittavat tiedot lomakkeen yläosassa olevaan taulukkoon, vaikkei makroja olisi otettu käyttöön. Periaatekuva-lomakkeeseen syötetyt tiedot eivät kopioidu muille lomakkeille.

B.		Tienro + laatuv. Tien numero, taulun ja tuen laatuvaatimukset sekä tyyppi-sarakkeen merkintöjen selitys.
C.	       Tuen nro Tuen numero.
Tuen osoite kohdat D - F
D.	        Etäisyys mittalinjan tai tieosan alusta (m).
E.	Taulun sijainti tien poikkileikkauksessa kasvavaan paalusuuntaan katsottaessa: v = vasen, o = oikea, k = keskellä.
F.		Taulun suunta: p = päätiemerkki, s = sivutiemerkki.
G.		Tuen tyyppi. Samat ominaisuudet omaavien tukirakenteiden tyyppimerkintä esim. S1, S2 jne.
H.	Taulun tunnus. Taulun tieliikenneasetuksen mukainen numero. 
I.	Lisätieto. Merkin tai tuen lisätiedot, esim. taulujen lukumäärä.

Koordinaatit kohdat J - L
J.	Tuen x-koordinaatti.
K.	Tuen y-koordinaatti.
L.	Tuen z-koordinaatti

Taulun geometria (m) kohdat M - Q

M.		a Taulun korkeus metreinä. 
O.		b Taulun leveys metreinä. 
P.		c Taulun alareunan korkeus tien pinnasta.
Q.	d Taulun etureunan vaakaetäisyys luiskan reunasta. 

Pylväät (m) kohdat R - Y

R.		Dh1 Ensimmäisen pylvään juuren korkeus tien pinnasta.
S.		Dh2 Toisen pylvään juuren korkeus tien pinnasta.
T.		Dh3 Kolmannen pylvään juuren korkeus tien pinnasta.
U.		Dh4 Neljännen pylvään juuren korkeus tien pinnasta.
V.		Dh5 Viidennen pylvään juuren korkeus tien pinnasta.
W.		n Pylväiden lukumäärä.
X.		r Taulun reunan etäisyys ensimmäisen pylvään keskilinjasta.
Y.		k Pylväiden keskinäinen väli.
7	
liitteet

Liite 1.	Opastustaulujen ja liikennemerkkien laskentaperiaatteet

Liite 2 .	Rumpuluettelo

	Tuotteiden valinnan jälkeen (Rulu1e.xls)

Liite 3.	Valaistuksen jalusta- ja pylväsluettelo

	Tuotteiden valinnan jälkeen (Pylu1e.xls)

Liite 4.	Opastustaulu-luettelo

Suunnittelulomake täytettynä 
(Opta1e.xls/Suunnittelu)

Tarjouspyyntölomake valmistajan täyttämänä (Opta1e.xls/Tarjouspyyntö)

Kapasiteettilomake (Opta1e.xls/Kapasiteetti)

Asennuslomake (Opta1e.xls/Asennus)

Vakiomerkkilomake (Opta1e.xls/Vakiomerkki)

Liite 1	Opastustaulujen ja liikennemerkkien laskentaperiaatteet
1 Yleistä
Liikennemerkkien ja opastustaulujen tukirakenteiden laskenta tehdään uusimpien EN-standardien mukaisesti:
SFS-ENV 1991-1	Eurocode 1: Suunnitteluperusteet ja rakenteiden kuormat	Osa 1: Suunnitteluperusteet
SFS-ENV 1991-2-4	Eurocode 1: Suunnitteluperusteet ja rakenteiden kuormat	Osa 2-4: Rakenteiden kuormat, Tuulikuormat
prEN 12899-1	Road equipment – Fixed, vertical road traffic signs, Part 1: Signs
Laskennan tulokset ovat rakenteissa käytettävistä materiaaleista riippumattomia, joten materiaalinormeja ei ole tässä ohjeessa käytetty. Valittaessa rakenteita saatujen tulosten perusteella on käytettävä materiaaleista laadittuja euronormeja, esim.:
SFS-ENV 1993-1-1	Eurocode 3: Teräsrakenteiden suunnittelu.	Osa 1-1: Yleiset säännöt ja rakennuksia koskevat säännöt
ENV 1995-1-1	Eurocode 5: Design of timber structure	Part 1-1: General rules and rules for buildings
Laskennassa käytettävät mittasuureet on esitetty kuvassa 2.1. Tauluun ja tukirakenteisiin vaikuttavat tuuli- ja aurauskuormat, joiden ei kuitenkaan oleteta vaikuttavan yhtäaikaa. Rakenteen omapainolla ei yleensä ole merkittävää vaikutusta liikennemerkkien ja opastustaulujen tukirakenteita mitoitettaessa, eikä sitä oteta tässä huomioon. Mikäli käytettävälle rakenteelle kuitenkin aiheutuu merkittäviä omapainon rasituksia, on ne otettava erikseen huomioon.
Useampitukisten rakenteiden pylväskohtaisia rasituksia määritettäessä oletetaan taulun jakaantuvan osiin pylväiden keskinäisten etäisyyksien puolesta välistä. Vääntölaskenta tehdään ainoastaan yksitukisille rakenteille. Annettaessa taulupinta-alan lisäystä kuvaava kasvukerroin, käytetään laskennassa taulun korkeutena a kasvukertoimella kerrottua arvoa.
Voimasuureet lasketaan pylvään juuressa, missä saavutetaan maksimiarvot tien suuntaiselle leikkaus-/vaakavoimalle H (kN) sekä sen aiheuttamalle taivutusmomentille M (kNm) ja vääntömomentille Mv (kNm). Maksimiarvot tulostetaan näkyviin murtorajatilassa (Hd, Md ja Mvd) käyttäen hyötykuormille kuormakerrointa gq = 1,5. Voimasuureiden arvot ovat ns. ääriarvoja, eivätkä ne välttämättä tule samasta kuormitustapauksesta tai ole kaikille pylväille yhtä suuria. Laskenta perustuu siihen, että useampitukisissakin rakenteissa kaikki pylväät (pituuksiaan lukuun ottamatta) ovat samanlaisia. Saatuja suureita voidaan käyttää sekä pylväiden että perustuksien valintaan. Pylvään jäykkyyksiä (EI, GIv) sallituista muodonmuutoksista laskettaessa tutkitaan käyttörajatilassa pylvään ylimmän pisteen taipumaa ja kiertymää tuulesta. Aurauksen aiheuttamaa muodonmuutosta ei huomioida, koska kuormitus on vain hetkellinen eikä sillä ole merkittävää vaikutusta taulun luettavuuteen. Mikäli perustuksien laskennassa käytetään käyttörajatilan mukaisia ominaisarvoja, on laskentaohjelman antamat arvot jaettava käytetyllä kuormakertoimella.
Laskenta perustuu staattisesti määrättyyn vakiojäykkyyksiseen ulokepalkkirakenteeseen. Voimasuurelaskentaan ei ole vaikutusta, jos käytettävän pylvään jäykkyys muuttuu pituuden funktiona. Mikäli kuitenkin käytettävän pylvään voimasuurekapasiteetit pienenevät pylvään juuresta ylöspäin, saattaa rakenteen mitoittava kohta esiintyä muualla kuin pylvään juuressa. Tällöin rakenteen kesto on erikseen osoitettava. Muodonmuutoksien suuruuteen jäykkyyksien muuttumisella on vaikutusta. Rakenteen muodonmuutosjäykkyys on erikseen osoitettava, mikäli käytettävän pylvään jäykkyydet eivät ole kauttaaltaan vähintään laskentaohjelman mukaisten arvojen suuruisia.

P

S

Kuva 1  Laskennassa käytettävät mittasuureet. Vasemmalla tapaus, jossa taulu on sijoitettu kohtisuoraan tietä vastaan (päätiemerkki = P). Oikealla tapaus, jossa taulu on sijoitettu tien suuntaisesti (sivutiemerkki = S).

2 Tuulikuorma
Taulukko 2.1  Maastoluokat ja niiden parametrit.
Maastoluokka	kT	z0 [m]	zmin [m]	
1	Tuulinen avomeri, yli 5 km järvenselkä tuulen yläpuolella sekä sileä, tasainen ja esteetön maa	0,17	0,01	2	
2	Maatalousmaa raja-aitoineen, satunnaisia pieniä maatilarakenteita, taloja tai puita	0,19	0,05	4	
3	Esikaupunki- tai teollisuusalueet ja metsät	0,22	0,3	8	
4	Kaupunkialueet, joiden pinta-alasta vähintään 15 % on rakennusten peitossa ja niiden keskimääräinen korkeus on yli 15 m	0,24	1	16	

Tuulikuorman oletetaan kohdistuvan tasaisesti koko tauluun ja tukirakenteisiin. Tuulenpaineen suuruus riippuu tuulen nopeudesta, maasto-olosuhteista sekä rakenteen korkeudesta:
	, missä
q10	= tuulenpaine
r	= ilman tiheys (1,25 kg/m3)
vref	= vertailutuulen nopeus (Suomessa 23 m/s)
kT	= maastokerroin
z	= rakenteen korkeus  zmin 
zmin	= minimikorkeus
z0	= karheusparametri

Korkeus z määritetään pylvään juuresta taulun yläpintaan. Useampitukisissa rakenteissa käytetään keskimääräistä pylväspituutta. Parametrit kT, zmin ja z0 ovat maastoluokasta riippuvia taulukon 2.1 mukaisesti. Liikennemerkkien ja opastustaulujen mitoituksessa käytetään pääsääntöisesti maastoluokkaa 2. Tuulisilla alueilla on varauduttava maastoluokan 1 käyttöön. Maastoluokkaa 4 ei suositella käytettäväksi ja luokkaa 3 käytetään ainoastaan erikoistapauksissa.
Rakenteeseen kohdistuvan tuulikuorman suuruus riippuu tuulen nopeuden lisäksi rakenteen aerodynaamisista ominaisuuksista. Näitä ominaisuuksia kuvataan voimakertoimella cf. Voimakertoimen suuruuteen vaikuttavat mm. poikkileikkauksen muoto, umpinaisuus (ristikorakenteet) ja hoikkuus. Taulujen voimakerroin cf lasketaan kaavasta cf = 2,5 , jossa  on taulun muodosta riippuva hoikkuuden pienennyskerroin (0,6    1,0).
Kun pylväiltä poistetaan sen mittasuhteista ja umpinaisuudesta riippuva hoikkuuden kerroin , saadaan erilaisille poikkileikkauksille määriteltyä aerodynaamiset kertoimet cf / . Taulukossa 2.2 on listattuna kertoimen cf / tyypillisiä arvoja erilaisille pylvästyypeille. Kertoimia määritettäessä voidaan olettaa rakenteen sijoittuvan tuuliolosuhteiltaan maastoluokkaan 2 (z = zmin). Ellei rakenteesta ole tarkempaa tietoa, käytetään taulukon 2.2 mukaisia maksimiarvoja. 
Taulukko 1. Kertoimen cf / tyypillisiä arvoja erilaisille pylväsrakenteille. B = profiilin leveys taulun suunnassa, H = toisen sivun leveys, t = profiilin seinämänpaksuus.
Rakenne	cf /	
Neliöprofiili		
B/t < 14	1,05 … 1,30	
14  B/t < 25	1,30 … 1,60	
B/t  25	1,60 … 1,90	
Suorakaideprofiili, kun H/B = 2   (1		
B/t < 14	0,85 … 1,05	
14  B/t < 25	1,05 … 1,25	
B/t  25	1,25 … 1,50	
Pyöreä putkiprofiili		
Ø 60 mm	1,20	
Ø 90 mm … Ø 160 mm	0,80	
Pyörötankoavaruusristikko	1,60 … 1,85	
1)	Suorakaideprofiilin cf / –arvo pienenee sivusuhteen kasvaessa. Mikäli asiaa ei tutkita tarkemmin voidaan käyttää vastaavan B/t–suhteen omaavan neliöprofiilin arvoja kun H/B < 2, ja sivusuhteen H/B = 2 mukaisia arvoja kun H/B  2.

Lopullinen tuulikuorman suuruus saadaan kertomalla tuulenpaine q10 voimakertoimella cf ja vaikutuspinta-alan A suuruudella. Ristikkorakenteilla käytetään tuulen vaikutusalueena tuulta vastaan olevan sivun rakenneosien projisoitujen alojen summaa A = f Ac. Umpinaisuuskerroin f (=A/Ac1) kuvaa ko. pinta-alan suhdetta tuulta vastaan olevan sivun rajojen sisäänsä sulkemaan pinta-alaan Ac.
Muodonmuutoksia laskettaessa käytetään tuulenpaineen kaavassa tuulennopeutena 75 % vertailunopeuden vref arvosta. Tällainen tuuli-ilmiö esiintyy keskimäärin yhden kerran vuodessa.
3	Aurauskuorma

Kuva 2	Aurauskuorman intensiteetin suuruus etäisyyden funktiona vakiomerkeille ja opastustauluille. Intensiteetin muutoskohdissa käytetään pienempää kuormituksen arvoa.
Aurauskuorma kohdistuu maksimissaan 2,02,0 m2 suuruiselle alueelle, jonka yläreuna on korkeintaan 2,5 m:n korkeudella tien pinnasta ja alareuna alimmillaan tien pinnan tasossa. Mikäli saadaan määräävämpi vaikutus, kohdistuu aurauskuorma maksimipinta-alaansa pienemmälle alueelle. Kuorman intensiteetti riippuu kuormitettavan alueen tien puoleisen reunan etäisyydestä e tien luiskan reunasta kuvan 2.2 mukaisesti. Aurauskuorma vaikuttaa rakenteen aurauskuormaa vastaan olevalla projektiopinnalla tuulikuorman mukaisesti. Määräävimpien tilanteiden löytämiseksi tutkitaan useita erilaisia kuormitustilanteita (ks. kuva 2.3). Alueella, missä aurausnopeus on alhainen (< 60 km/h), voidaan käyttää pienempää aurauskuorman arvoa.

Kuva 3	Esimerkki aurauskuorman laskennassa tutkittavista kuormitustilanteista. 
4	Sallitut muodonmuutokset
Muodonmuutoksien rajaaminen perustuu mm. taulun luettavuuden säilymiseen tuulisillakin olosuhteilla sekä värähtelyn rajoittamiseen. Annettujen sallittujen muodonmuutosten avulla voidaan laskea tukirakenteelta vaadittavat jäykkyydet EI ja GIv (kNm2). Sallittu taipuma annetaan pylvään pituusyksikköä kohden (mm/m). Tulokseksi saadaan vaadittava taivutusjäykkyys EI, joka on pylvään materiaaliominaisuuksia kuvaavan kimmomoduulin E (kN/m2) ja poikkileikkausominaisuuksia kuvaavan taivutusjäyhyyden I (m4) tulo. Yksipylväisille, tauluun nähden epäkeskisille, tukirakenteille vaadittava vääntöjäykkyys GIv saadaan pylvään pituusyksikköä kohden ilmoitetusta sallitun kiertymän arvosta (/m). Vääntöjäykkyys on materiaaliominaisuuksia kuvaavan liukumoduulin G (kN/m2) ja poikkileikkausominaisuusominaisuuksia kuvaavan vääntöjäyhyyden Iv (m4) tulo.
Sallitut muodonmuutokset tuulen aiheuttamasta hetkellisestä taipumasta ja kiertymästä jaetaan useampaan eri luokkaan. EN standardien mukaiset raja-arvot ovat 100, 50, 25, 10, 5 tai 2 mm/m taipumalle. Kiertymän sallittuja EN standardien mukaisia raja-arvoja ovat 1,15 , 0,57 , 0,29 , 0,11 , 0,06 ja 0,02 /m. Tielaitos edellyttää liikennemerkeiltä ja opastustauluilta normaalisti luokkien 25 mm/m ja 0,29 /m vaatimusten täyttämistä. Vääntöjäykkyys on mitoittava ainoastaan isotauluisilla yksitukisilla rakenteilla, joissa pylväs on voimakkaasti epäkeskinen tauluun nähden.